Ingen lesetilstand
Ingen lesedato
Ingen favoritt
Ingen terningkast
Ingen omtale
Omtale fra forlaget
En bok for alle som er glad i å lese, og som sier noe om hva som skjer når vi leser.
«Hvorfor leser vi? Spørsmålet har like mange svar som det har lesere: Vi leser for bekreftelse og for motstand, for nytelse og for lærdom, for atspredelse og av kjedsomhet, for å lære og for å slippe å lære, for å finne oss selv og for å komme bort fra oss selv, for å glemme og for å huske.»
"Leselyst" springer ut av kjærlighet til litteraturen. Boka beskriver hvordan lesere blir rystet, oppslukt og berørt av litteratur. Den spør hva som skjer når vi leser, og forteller om litteraturens betydning for hvordan vi lever og tenker. Hvorfor oppleves det å lese som en livsnødvendighet? Kjærligheten til litteratur er ingen ensom kjærlighet; tvert imot blir den som leser innlemmet i et fellesskap av andre lesere.
Boka er en hyllest til litteraturen og er tilegnet alle som leser, uansett situasjon eller bakgrunn.
«Ingen bokelskere bør går glipp av litteraturprofessor Tone Selboes bok «Leselyst - Om bøker, liv og litteratur». Selboe går på en stillferdig og folkelig måte inn i lesningens mysterier, hva det er som får oss til å bli lesere og hvilket utbytte vi kan forvente oss." DAGBLADET
Forlag Kagge
Utgivelsesår 2018
Format Innbundet
ISBN13 9788248922094
EAN 9788248922094
Språk Bokmål
Sider 158
Utgave 1
Finner du ikke ditt favorittbibliotek på lista? Send oss e-post til admin@bokelskere.no med navn på biblioteket og fylket det ligger i. Kanskje vi kan legge det til!
«Ungdomstidens leseerfaringer er skjellsettende. Som barn og unge leser vi med en innlevelse og en besatthet som for mange, kanskje de fleste, går tapt med årene. Det er sterke forbindelser som skapes, og sorgen over å måtte forlate mennesker vi har levd sammen med i intense lesetimer, kan være stor. «Disse menneskene som hadde fått oss til å gispe og hulke, dem skulle vi aldri få se igjen, vi skulle aldri få vite noe mer om dem», som den franske forfatteren Marcel Proust skriver når han minnes barndommens lesestunder.
Om lesingen foregår i det stille, minner den oss til gjengjeld på at vi ikke er alene om følelser som ensomhet eller skam, eller forelskelse og glede for den saks skyld. Selv om forfatterne vi leser, ikke nødvendigvis har brukt våre ord, eller sett tingene helt på vår måte, har vi likevel delt noen felles erfaringer, eller like ofte: De åpner opp for et nytt blikk på den verden vi tror vi kjenner.
Noen har vært her før oss og blåst liv i ordene.»
Det skjer at jeg stiller meg spørsmålet om det er så viktig å bruke tid på å lese bøker. Særlig perioder der jeg leser lite. Da hjelper det på å lese bøker som boken Leselyst Om bøker, liv og litteratur av litteraturprofessor Tone Selboe. Jeg har en del bøker med samme tema i bokhylla. Boken til Tone Selboe har jeg lånt, men jeg bør kjøpe den. Fordi den er av de bøkene jeg kan lese flere ganger.
Når jeg leste sitatet over som er i det første kapitlet, kom tanken: hvordan hadde mitt liv vært uten bøkene jeg har lest fra jeg var barn og frem til i dag. Boken til Selboe får meg til å se verdien det har gitt meg. Takknemmelighet for at vi har bibliotek. Det er som Vamp synger:
«Så takk ska du ha, kjære gud, Eller kim du nå va? Du så fant opp dei finaste ting.»
Tone Selboe skriver om bøker jeg har lest, og bøker som jeg ikke har lest. Minner meg på bøker jeg har tenkt å lese. Bøker jeg må lese om og igjen Hun setter litteratur i sammenheng med mange temaer.
Fra temaet Kjærlighet:
«Verken lesing eller skriving foregår i et tomrom. Alle vi som leser, enten vi er alminnelige lesere eller berømte forfattere som Dante og Proust, inngår i et fellesskap som utgjør en slags stille samtale, eller kanskje riktigere: et ekkokammer av mange stemmer. Når jeg leser om Francesca og Paolo, rykker derfor uvilkårlig minnet om min egen første store kjærlighet smertelig nær. Også den var uløselig forbundet med svik og med lesing, og om den ikke akkurat ga opphav til stor litteratur, så endte den, slik føltes det i hvert fall den gang, i et slags lite helvete.»
Om Smak der hun viser til hva Virginia Woolf uttalte:
«Smaken kan nok trenes og temmes gjennom lesing, og vi kan til en viss grad lære å kontrollere den, men det krever lesing og atter lesing før vi kan se allmenne og ikke bare personlige kvaliteter ved et litterært verk, kvaliteter som binder verker sammen i grupper, kategorier eller sjangre. Uansett hva vi leser og vurderer — dramaer, dikt, romaner, biografier eller historiske verk — vår egen personlige smak bør ifølge Woolfvære vår viktigste veileder: Vi lærer ikke bare gjennom opplysning og tanke, vi lærer vel så mye gjennom følelsen. Vi skal ikke skamme oss over det vi leser og liker, vi er selv den viktigste dommeren! Det synes jeg er et godt råd å ta med seg.»
Til slutt en smakebit fra Gjenlesing:
«Den litteraturen som klarer å ryste og skake oss, selv om vi har lest den mange ganger før, slutter aldri å forundre. Jeg opplever det ofte når jeg skal forberede en bok til undervisning: Jeg tar den opp for å lese den igjen; tenker i utgangspunktet at det strengt tatt ikke er nødvendig, for jeg kjenner den jo så godt, men så opplever jeg ord, setninger og tanker som nye og slående, som om jeg enda en gang blir tvunget til å tenke på hva de betyr, ordene på siden, og jeg blir revet med og oppslukt av lesingen, men må også tenke gjennom egne ord og standpunkter igjen, slik at jeg nesten blir fremmed for meg selv.»
En herlig liten bok for oss som elsker å lese og elsker skjønnlitteratur. Får satt ord på hvilken stor betydning denne lesningen har i liv og samfunn. Ingen grunn til å slutte å lese mao. Korte og lettleste kapitler
Leselyst er en helt greit bok om lesing, om hvordan det engasjerer, inspirerer, forløser, kan forandre livsitauasjoner, gi håp, fantasi i rikt månn og mye mer. Jeg hadde allikevel en litt annen forventning til boken, kanskje et litt mer vitenskapelig og en mer generell vinkling på lesing.
Denne tar også for seg mye av skjønnlitteraturen der ute, dikt og diktsamlinger og romaner, mest gamle klassikere som jeg ikke engang har lest og mange som jeg ikke engang har hørt om. Så jeg manglet nok noe av forholdet til både sjanger og bøkene, siden jeg ikke hadde lest noen av dem, bortsett fra "Babettes gjestebud", som jeg kun har sett filmatiseringen av, ikke noe mer enn det. Så det kapitlet gav jo noe mersmak, men også de siste kapitlene i boken der jeg kjente meg noe mer igjen i var givende og interessante. Kapitlene er korte, og boken kunne vært lengre og tatt for seg litt andre sjangere og kanskje også noe mer moderne bøker. Ellers var det greit å få litt innblikk i bøker man bare har hørt om og kanskje det en dag har virket til inspirasjon og leselyst av noen av bøkene nevnt i boken.
Ingen diskusjoner ennå.
Start en diskusjon om verket Se alle diskusjoner om verketToget er et egnet og typisk lesested. De fleste som reiser med tog, sitter med blikket i en bok, et blad, et nettbrett eller kanskje helst en mobiltelefon. Togkupeene, især stillevognene, er i dag en slags blanding av et mobilt leserom – uten bokhyller, men med små arbeidsbord foran hver stol – og et sovested, hvert menneske for seg, men likevel sammen.
Lesing er en form for erindringskunst; den som leser, holder forbindelsen til fortiden åpen. Felles for alle som leser over tid, er at minner, tekstbrokker, ord og setninger fra det vi har lest, danner lag på lag av litterære årringer i oss som samlet utgjør et slags privat og usynlig bibliotek.
Når vi er unge, tror vi kanskje, eller vi håper, at følelsen av ubehag og utilstrekkelighet vil gå over. Det gjør den vel også for noen, men min erfaring er i hvert fall at de fleste av oss strever rundt i vårt lille liv, og lengter etter at det skal bli større.
De forfatterne som ofte har mest å gi oss, er ofte dem som utfordrer fordommene våre mest
Hvorfor leser vi? Spørsmålet har like mange svar som det har lesere. Vi leser for bekreftelse og for motstand, for nytelse og for lærdom, for atspredelse og av kjedsomhet, for å lære og for å slippe å lære, for å finne oss selv og for å komme bort fra oss selv, for å glemme og for å huske.